Засилването на икономическата активност в страната при ограничени възможности за нарастване на работната сила ще оказва натиск за повишаване на заплатите, но прогнозираното постепенно забавяне на инфлацията през следващите години се очаква да има по-силно влияние и да ограничи растежа на възнагражденията у нас до 7.9% през 2023 г. и 7.4% през 2024 г.
По-високият темп на нарастване на доходите през 2022 г. спрямо този на производителността на труда ще се прояви като ускоряване на растежа на номиналните разходи за труд на единица продукция до 8.1%, но растежът ще се забави до 3.8% в края на прогнозния хоризонт в съответствие с очакваната динамика при компенсацията на наето лице и производителността на труда, посочват от националната банка.
БНБ понижава и прогнозата си за ръста на икономиката ни. „В сравнение с публикуваната макроикономическа прогноза от декември 2021 г. текущите ни очаквания са за по-нисък растеж на реалния БВП през 2022 г. и 2023 г., но за по-висок растеж през 2024 г.“, пише в документа. Предвижда се растежът на БВП на България в реално изражение да се забави до 2,1 на сто през 2022 г.
За това забавяне ще допринася най-вече прогнозираното забавяне на растежа на частното потребление и увеличаването на отрицателния принос на нетния износ. През 2023 г. БНБ очаква ръстът на БВП да се ускори до 3,9 на сто, след което да се забави до 3,7 на сто през 2024 г. За динамиката на реалния БВП през 2023 г. и 2024 г. най-съществено влияние ще оказва очакваният профил на усвояване на средства по Националния план за възстановяване и устойчивост (НПВУ).
Засилената колебливост на цените на основни суровини на международните пазари и невъзможността на пазарните участници да определят дългосрочното им равновесно ниво предвид структурните промени, произтичащи от войната в Украйна, прехода към въглеродна неутралност в държавите от ЕС и заявените намерения на тези страни да намалят зависимостта си от внос на енергоизточници от Русия, водят до висока степен на несигурност пред прогнозата за инфлацията, посочват от БНБ.
![istock](http://m.netinfo.bg/media/images/48885/48885607/orig-orig-inflaciia-ceni-procent.jpg)
istock
Увеличават се рисковете за българския икономически растеж
В БНБ очакват темпът на нарастване на хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) да се забави до 3,9 на сто в края на 2023 година.
Започналата на 24 февруари война в Украйна води до драстично засилване на несигурността относно перспективите пред икономическата активност и инфлацията в България и затруднява значително тяхното прогнозиране, заявяват от БНБ.
Основно допускане при изготвянето на прогнозата е, че войната ще остане локален конфликт, при който няма да се наблюдава допълнителна ескалация или разрастване на военните действия, включително и към други държави. В допълнение в прогнозата не е заложено ограничаване или спиране на доставките на природен газ, суров петрол и ядрено гориво от Русия за България, което би засегнало значително производствената страна на икономиката.
![istock](http://m.netinfo.bg/media/images/48885/48885614/orig-orig-inflaciia-ceni-procent.jpg)
istock
Предвид заложените в базисния сценарий технически допускания съществуват рискове за реализиране на по-нисък растеж на реалния БВП на България. Тези рискове са свързани главно с възможността за евентуална ескалация на военния конфликт в Украйна и възникване на допълнителни нарушения в доставките на суровини и материали от участващите в конфликта страни. Друг съществен риск пред прогнозата за реалния БВП произтича от възможното по-бавно усвояване на средства по европейски програми и изпълнение на инвестиционните проекти от НПВУ спрямо базисния сценарий.
За повече финансови новини и други полезни съвети, относно личните ви финанси, може да ни последвате във Facebook, за да не пропуснете нищо интересно от Pariteni.bg
Коментари
0